Tak to byl Vláďa Malý…
Napsali o nás v minulosti:
Národní dům na Vinohradech hostí sběratele hmyzu | Radio Prague International
![](https://ento-tera.cz/wp-content/uploads/2023/09/172813_1440925802696_2205175_o-1024x768.jpg)
![](https://ento-tera.cz/wp-content/uploads/2023/09/maly.jpg)
![](https://ento-tera.cz/wp-content/uploads/2023/09/23632660_10207773927425706_1922540159037604840_o-1024x768.jpg)
Vladislav Malý se narodil v r. 1944 v Praze a s krátkou přestávkou zde prožil celý život. Po ukončení základní školy nastoupil na Odborné učiliště spojů, obor spojový montér, které ukončil v r. 1964. Poté se přihlásil na večerní střední školu a po složení maturity studoval krátce na Přírodovědecké fakultě UK. Zdravotní důvody a problémy s tehdejším režimem mu nedovolily studium dokončit.
Láska k přírodě provázela Vladislava Malého již od útlého dětství, kdy pozoroval, studoval a sbíral hmyz. Původně šlo jen o motýly, ale velice brzy se začal specializovat na studium brouků, především na nadčeleď vrubounovití (Scarabaeoidea). Sbírka této skupiny, jíž zasvětil celý život, čítá několik desítek tisíc exemplářů ze všech kontinentů a řadí se mezi největší sbírky vrubounovitých na světě. Její větší část je dnes uložena v depozitářích Národního muzea. Velkolepé dílo, které vytvořil, by nemohlo vzniknout nebýt jeho dobrodružné povahy a touhy poznávat cizí kraje a hmyz zde žijící. Navštívil několik desítek exotických zemí, některé opakovaně, namátkou jmenujme Alžírsko, Austrálii, Argentinu, Ekvádor, Kolumbii, Mongolsko, Panamu nebo Mexiko.
Ze zahraničních cest přivezl kromě hmyzu i řadu dalších přírodnin, z nichž nemalá část rovněž obohatila sbírky Národního muzea. Ve spolupráci s předními odborníky na vrubounovité publikoval 11 vědeckých prací s popisy nových taxonů. Na jeho počest je pojmenováno několik druhů brouků. Aktivně se také podílel na inventarizaci hmyzu ve vybraných oblastech v rámci celé naší republiky, čímž přispěl k vyhlášení těchto lokalit za chráněná území (např. Břehyňský rybník, Malý a Velký Bezděz). Věnuje se i teraristice – ze svých cest přivezl množství živočichů, z nichž někteří jsou v zájmových chovech dodnes. Sám je chovatelem hadů, želv, ale i štírů nebo různých druhů zlatohlávků (Cetoniini).
Významným rysem jeho osobnosti je smysl pro spolkovou činnost. V 80. letech 20. století byl předsedou teraristické sekce Československého svazu chovatelů, posléze v letech 1986–90 teraristické chovatelské organizace EntoTera. Obě organizace tehdy pořádaly přednášky a výstavy terarijních zvířat, které nebyly komerčně zaměřeny. Právě ty zřejmě vedly V. Malého k myšlence uspořádat mezinárodní setkání zájemců o hmyz. První ročník této akce, dnes nazývané Mezinárodní setkání sběratelů hmyzu, byl uspořádán v říjnu 1986 a pod jeho vedením se setkání koná dodnes. Pro amatérské i profesionální entomology má nebývalý význam a každoročně se ho účastní bezmála 500 entomologů z celého světa. Nejen za pořádání těchto setkání byl Vladislav Malý oceněn za celoživotní přínos k rozvoji entomologie.
Dne 19. července 2024 ve věku 80 letech nás bohužel navždy opustil a šel do toho věčného entomologického nebe. V našich srdcích a na tradičních mezinárodních setkáních sběratelů hmyzu budeš s námi pořád, Vláďo!
Zdroj: https://ziva.avcr.cz/files/ziva/pdf/oceneni-ceske-spolecnosti-entomologicke-1.pdf